Modern form av vit slavhandel.
Styrelsen för Ericsson beslöt under 1988 att sälja EIS. Inriktning av trend
för drivande av företag hade vänt från diversifiera verksamheten till
koncentrering på kärnverksamhet. Nokia Data köpte EIS den 19 januari 1988.
ERE
EREs interaktiva datorsystem döptes till Ledningssystem, inom H -
divisionen. Ledningssystem blev artfrämmande för Ericssons kärnverksamhet.
Bofors Elektronic AB ( BEAB ) köpte Philips Elektronikindustris verksamhet i
Barkarby. BEAB hade fått en beställning från svenska försvaret och behövde
nyanställa personal. Ericsson tog tillfället i akt och sålde H-divisionens
Ledningssystem till BEAB.
1 januari 1990 överfördes ERE:s ledningssystemverksamhet i Kista till BEAB i
Barkarby. Flyttning av personal från Kista till lokaler i Barkarby började
och pågick under tre år.
ÅTER TILL 1980 TALET.
LUFTFUKT och FLYGFOTOGEN.
Service och underhåll av teleteknisk utrustning och ATCAS utfördes av RMS
(Radio Maintenance Service). RMS blev utsatt för företagsnamnbyte. RMS
tillhörde Televerket Radio som blev Telia Mobitel
som blev Telia Mobile som blev Swedia
Netvorks och är idag Eltel Networks.
![](070109a.jpg)
ATCAS 1 |
Efter många års drift började ATCAS få
sporadiska fel. RMS personal fann ej några fel varken i hårdvaran eller
programmen. Assistans begärdes från leverantör.
Utomhusluft togs in via ett luftintag och vidare till en klimatanläggning,
som reglerade lufttemperaturen till 5 gr C innan den användes som kylluft
till ATCAS 1 ( Arlanda ). Luftintaget låg i närheten av plats där reamotorer
efter översyn provkördes i flygplan.
Flygfotogenen förbrändes ofullständigt
och sotpartiklar bildades. Sotpartiklar följde med kylluften och klibbade
fast på ICs komponentben, som satt på virkort i botten av stativet. Mängden
sot på komponentbenen växte. Så småningom bildades sotbryggor mellan
komponentbenen. Sot = kol, är elektriskt ledande.
Sot / kol bryggorna
förändrade elektriska signalnivåer, störtåligheten minskade, med sporadiska
fel som följd. Under många nätter tvättades virkorten i ett ultraljudsbad
med ett sotupplösande lösningsmedel som ej påverkade andra komponenter.
Likartade fel inträffade i Sturup. IC förpackade i plast har
anslutningsstift gjord av en legering med samma utvidgningskoefficient som
plasten. Detta hindrade att vattenmolekyler kröp in i plasten och gav upphov
till purpurpest vid guldtrådbondningen. Legeringens lödbarhet var mycket
dålig. Lödbarheten förbättrades med tre tunna skikt av nickel, silver och
tenn.
ICs anslutningsstift har ett retangulärt tvärsnitt med måtten B * L = 0,28 x
0,45 mm. Komponenthållare för IC har motstående kontaktfjädrar av
beryliumkoppar med tunna skikt av nickel och guld med anliggningsyta mot B
sidan. Kontaktfjäderseparation på 0,45 mm gav gott kontakttryck. Det fanns
komponenthållare med kontaktfjäder med anliggningsyta mot L = 0,45 mm, men
kontaktfjäder separation på 0,28 mm gav ibland för högt övergångsmotstånd.
IC-tillverkare köpte kilometer av band med tjockleken 0,28 mm av
legeringsmaterial och beläggning på båda sidor med nickel (Ni), silver (Ag), tenn (Sn). Från banden stansades ett "mönster" som användes vid
tillverkning av plastingjutna IC-chip. Stansningen gjorde att
anslutningsstifts kortsida ( B ), låg skikt av Sn, Ag, Ni, legering
materialet, Ni, Ag, Sn.
Kylluft i Sturup innehåller en ringa mängd molekyler av svavelsyra som
utfälldes på IC komponentben. Det bildades små elektrokemiska element mellan
metallskikten, som gjorde att materialet eroderade. Det som fanns kvar av
anslutningsstiften var ett tunt skikt av silver som låg an mot
kontaktfjädrarna. Övergångsmotståndet ökade med sporadiska fel som följd. IC
byttes ut med tennskikt omkring hela anslutningsstiftet.
Leveransläget 1993 - 94
• Talkommunikationsutrustning (lev 1994 ). Konstruktionen mycket försenad,
leverans i tid knappast troligt.
• Sturups simulator ( lev 1994 ). Konstruktion mycket försenad, har stora
problem, leverans i tid knappast troligt.
• System 2000 ( lev 1995 ). Konstruktion mycket kraftigt försenad, klarar
troligen ej kravspecifikation.
Läget är nu mycket prekärt. Flygtrafikökningen gjorde att 1970 talets ATCAS
behövde en kur med
FÖRYNGRINGSELIXIR
Det fanns även andra skäl, reservdelsbrist.
1. Roterande minnen ( skivminnen) modell 1970-tal är mekaniskt utslitna och
nytillverkning har upphört. De finns nya skivminnen som är mer kompakta och
har större lagringskapacitet. Men gränssnitt liknar ej 1970 tals modellen.
Elektronik för konvertering av gränssnitt och dataformat konstrueras och via
ledig kortplats inkopplades en SCSI-disk till datorn. Själva diskenheten får
ej plats i datorskåpet och hängs utanför skåpet.
2. Reservdelar till ferritkärnminen tillverkas ej längre. Kärnminnen ersätts
med halvledarminnen med batteribackup.
Vid byte till halvledarminnen utökades i omgångar primärminnets storlek.
Hela adressarean för primärminnet utnyttjades.
3. Ändring av mikrokod för instruktioner.
Resultat, en kapacitetsförbättring från 60 till 70 st start eller landningar
under bråd timme.
Flygtrafikökning ökade trycket, stressen på flygtrafikledare. Dessa skulle
med ledning av på PPI presenterade ekon, med tillhörande etiketter om kurs
fart etc, kunna avgöra och kontinuerligt bevaka följande. Finns det risk att
säkerhetskrav på separationsavstånd i höjd- eller sidled mellan flygplan ej
kommer att uppfyllas inom närmaste tidsrymd? Om risk uppstår, kontakta
berörda piloter och ge kurskorrigering.
Föryngringselixirets kapacitetsökning ger utrymme för ett program, som i
löpande tid beräknar separationsavstånd mellan flygplan och i god tid varnar
flygledare för risksituation.
1991
1 juli 1991 blir BEAB --> Nobel Tech.
1 mars 1993 blir Nobel Tech --> Celcius Tech
VAD HÄNDE åren 1995 - 96 ? .
SMART. ( Simulator Multirole ATM Research & Training, leverans till Sturup
).
1990-talets trend bland företagsledningar: Dela upp företaget i bolag, bilda
koncern. Man får ett bättre grepp om bolagens verksamhet och ekonomi. Det
bolag inom Ferranti som sysslade med utvecklingen SMART gick med
brakförlust. År 1995 sattes bolaget sattes i konkurs.
.
Ferranti
meddelade LFV: "Sorry no SMART". Konkursen
gjorde att LFV ej kunde få ut bötesbelopp
av bolaget för utebliven leverans av SMART.
GEC Marconi införlivar bolaget i sin verksamhet och övertar personalen.
Marconi begär mera "pengar" för att fortsätta med utvecklingen av SMART. De
får mera "mera pengar". Leverans 1998.
SYSTEM 2000
År 1996 blir Plesseys företagsledning varse att kostnaderna för utveckling
av S2000 rasar i höjden. Det blir en förlustaffär. Utveckling av S2000 bör
avvecklas.
Men för att Plessey ej skall få dåligt rykte på marknaden, som
bolaget som sviker sina åtaganden, gör de en marknadsundersökning. Finns det
något bolag, som är intresserad att ta över beställningen av System 2000 ?.
De finner Thomson CSF i Frankrike, som bedömer förlustrisken vara för stor.
Thomson önskar dela risktagandet med någon. De bildar med Siemens- Plessey,
bolaget Airsys ATM.
Bolaget meddelar LFV att de ej tänker fortsätta med
utvecklingen av S2000, men erbjuder i stället ett ATC system, Thomson Airsystem, som levererats till Australien. Leverans av System 2000 år 2000?
År 1996: Kapacitetsproblem i Stockholm.
Bromma har inget utrymme för ytterligare expansion av reguljär trafik. På
Arlanda blir det allt vanligare med väntetider för flygresande och flygplan
som får cirkulera runt Arlanda i väntan på landningstillstånd.
Prognos på årligt tillväxttal för flygtrafik är på 3 - 4 %. År 2000 kommer
Arlanda under bråd timme var 40e sekund ha en start eller landning eller 90
st / timme.
Den tredje landningsbanan möjliggör detta. OBS När ett flygplan
landar uppstår kraftiga luftvirvlar längs inlandningssträckan och
landningsbanan, vilket gör att varken start eller landning kan tillåtas inom
1 minut som behövs för luftvirvelns upplösande.
Nytt kapacitetsuppiggande ELIXIR behövs för ATCAS.
Spännande fortsättning i del 5.
/Bertil Palmgren
Webbansvarigs kommentar:
Läs
mer om Arlanda här på LFV:s webbsida |
|